![Az Európia Bizottság megfenyegette Elon Muskot](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17497357_auto_resized.png?ver1)
Az 1944-45. évi délvidéki magyarirtásra emlékezve rendez konferenciát a Keskenyúton Alapítvány és az Emlékpont a szerb-magyar kapcsolatok lehetőségeiről és kérdéseiről december 14-én, szombaton 10 órai kezdettel.
A meghívott előadók a Délvidék 1941. évi visszatérésétől napjaink kártérítési és rehabilitálási gyakorlatáig adnak kör- és korképet Szerbiában (korábban Jugoszláviában) élő nemzettársaink keserű, sokszor tragikus sorsáról. A Keskenyúton Délvidéki Tragédiánk 1944-45 Alapítvány célja, hogy ösztönözze, elősegítse, és megjelenési lehetőséget biztosítson az 1944-45-ben a délvidéki magyarságot sújtó, tragikus események nem hivatalos kutatásával foglalkozóknak. A
Kövér László
házelnök támogatását élvező szervezet támogatja az ártatlanul kivégzettek rehabilitálásának folyamatát, valamint kegyeleti és ismeretterjesztői feladatokat is ellát, hogy ezzel is oldja és áttörje a korábbi időszak elhallgatásának falát. Nagyon fontos kimondani, ami ma már bizonyított, hogy az 1944-45 telén brutális kegyetlenséggel végrehajtott délvidéki tömeggyilkosságok, melynek több tízezerre tehető a magyar áldozatainak száma,
Tito
tudtával és beleegyezésével történtek. Ezeket a kivégzéseket azonban nem csak a hivatalos partizánalakulatok, az ún. „büntetőszázadok” hajtották végre, hanem sok helységben a civil szerb lakosság is részt vett a magyarok likvidálásában és kínzásában. A kivégzettek nevét, esetleges bűnüket, a kivégzés körülményeit, a nyughelyüket sohasem hozták nyilvánosságra. Az áldozatok erkölcsi és anyagi kárpótlása, valamint a szerb állam bocsánatkérése akadozva, számos kérdést felvetve indult meg a közelmúltban.
A holnap délelőtt 10 órakor kezdődő tanácskozáson köszöntőt mond
Árva László
, az Emlékpont szakmai főtanácsadója. Nyitóelőadásában Szakály Sándor történész, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem tudományos rektorhelyettese a Délvidék 1941. évi visszatérését mutatja be. Bank Barbara, az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltárának kutatója az elfeledett délvidéki egyesületekről tart előadást,
Vincze Gábor
, az Emlékpont történésze a bukovinai székelyek kálváriájáról beszél.
Zétényi Zsolt
ügyvéd
Képíró Sándor
csendőr százados elhíresült ügyének kevéssé ismert részleteit mutatja be a konferencia hallgatóságának,
Juhász Imre
alkotmánybíró a Benes-dekrétumok elleni petíció aktuális kérdéseiről tart referátumot. A szünetet követően a délvidéki magyar tragédia kutatásának vezéralakja és szószólója,
Matuska Márton
újságíró a magyar állampolgársággal kapcsolatos jogi kérdéseket veti fel.
Csorba Béla
kutató Politika vagy tudomány? címmel boncolgatja a '44-45-ös események objektív feltárásának "buktatóit".
Juhász György
irodalomtörténész a Balkánról mutat be körképet,
Bozóki Antal
ügyvéd, nemzeti jogvédő a rehabilitálás és a kártérítés gyakorlatát ismerteti.
Délvidéki S. Atilla
történész a magyarság ellen megfogalmazott és terjesztett hamis vádakról és tényekről beszél. A konferenciát
Botlik József
kisebbségkutató, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem docensének gondolatai zárják.
Portfóliónk minőségi tartalmat jelent minden olvasó számára. Egyedülálló elérést, országos lefedettséget és változatos megjelenési lehetőséget biztosít. Folyamatosan keressük az új irányokat és fejlődési lehetőségeket. Ez jövőnk záloga.