![Ők a TV2 új sztárjai, a Kísértés szereplői - fotók](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17497371_auto_resized.jpg?ver1)
Zömmel nyugdíjasok előtt beszélt Solymos László az uniós források elköltéséről. Az évek óta ígérgetett déli Tisza-hídtól a háziorvosok hiányán át a Cserepes sori piacig nem egy olyan kérdés került elő, ami még az MSZP szavazóit is megoszthatja. A Szegfű Klubban jártunk fórumon.
A fejlődés mozgatói címmel tartottak beszélgetést – bár inkább előre eltervezett kérdésekkel tarkított előadásról volt szó - nagyobb részt 70 évnél idősebb közönség előtt az MSZP helyi politikusai Szegeden. A meghívott vendég
Solymos László
alpolgármester volt, beszélgetőpartnere
Kozma József
önkormányzati képviselő. A fejlődés forrásairól szóló első kérdésnél rögtön leszögezte Solymos, hogy ez alatt nemcsak az uniós pénzeket kell érteni, hanem a város humánerőforrását, „amelybe nyilván nemcsak a közgyűlés tagjait kell érteni, habár ebben erősebb a baloldal, mint a jobboldal” – vélekedett azokról egy félmondatban, akik a politikai színtér másik oldalán állva, más elképzeléseket vallva vállalták a szegedi polgárok képviseletét. Kiemelte a szintén nagyobbrészt költségvetési forrásokból működő egyetemmel zajló sikeres együttműködést, azon belül az állami és uniós forrásokból megvalósuló két projektet, a lézerközpontot és az új klinikai tömböt. Elpanaszolta, jelenleg jóval kevesebb forrásból gazdálkodnak, mint 2010 előtt, s büszkén említette, hogy 11-12 milliárdos adóbevételük van a helyi cégektől, s „azt látjuk, hogy ez a tendencia jó irányba halad” – igaz, egy vállalkozást sem említett meg, s újonnan betelepülő gyárakról sem esett szó, hanem az első felvetéssel ellentétben elsősorban az uniós pénzek elköltése került előtérbe a hallgatóság kérdéseiig. Többször szólt arról, hogy a korábbi jobboldali többség miatt nem tudták időben előkészíteni az uniós beruházásokat, most azonban Solymos elmondása szerint a rendelkezésre álló 33,87 milliárd forintnak a háromszorosát is könnyedén elköltené a baloldali városvezetés.
A Terület- és Településfejlesztési Program forrásait lakosságszám alapján osztották szét a megyei jogú városok között – erről az alpolgármester úgy vélekedett, hogy igazságos megoldás. A gazdaságfejlesztésre szánt összegből többek között elefántkifutót és -házat építenek a vadasparkban, valamint a Móra Ferenc Múzeumot és intézményeit látogatóbaráttá teszik. Újból népszerűsítették a Liget-projektet, a Tarjánt és Odesszát érintő rehabilitációs programot. A közszolgáltatás fejlesztése, családbarát intézkedések jegyében bölcsődék, óvodák fejlesztésére költenének – Solymos már 45 óvodáról beszélt, azaz nem számolta a közgyűlési többség által
bezárásra ítélt intézményeket. „Magam is tapasztalom, olyan állapotban van az úthálózat, hogy kényelmetlen a biciklin ülőknek” – osztotta meg tapasztalatait a meghívott, mire Kozma József közbevágott: „ezt nagyon finoman mondtad, mert szétrázza a hátsónkat”. Ezért költenek kerékpárutakra, többek között Tarjánban, valamint Sándorfalva, Bordány felé. A hallgatóság egyik tagja,
Dósa Endre
felvetette, inkább olyan helyeken kellene építkezni, ahonnan kitiltották a kerékpárosokat: ilyen a régi 5-ös út Röszke és Szatymaz felé is. Kritizálta – habár nem került elő a beszélgetés során – azt, hogy a vasútállomás mellé terveznék a buszközpontot. Szerinte ez indokolatlan, mert Trianon okán már nem dél, hanem észak és észak-nyugat felé nyitott a város, inkább a Rókuson kellene fejleszteni, s ez a forgalom szempontjából is előnyös lenne, valamint több vasúti átkelőhelynél gyorsulna a forgalom. Rámutatott, hasonló terv már létezett a ’80-as években. A fórum elején még a „szegedi konzultációt” pozitívan emlegető politikusok válasz nélkül hagyták a javaslatokat.
Szeretnének csapadékvíz-elvezetésre költeni, s előkerült a közönséget érdeklő és érintő orvosi rendelők kérdése. Solymos László szerint két feladata van az önkormányzatnak: az infrastruktúra és a háziorvosi utánpótlás biztosítása. Az előbbiről úgy gondolja, hogy négy rendelő felújításával, illetve részben kiváltásával megoldott, de az utóbbit már komolyabb bajnak látja, mert a háziorvosok mintegy fele nyugdíjkorhatár közelében jár, egyharmaduk pedig nyugdíjas. Szomorúnak nevezte azt, hogy „egy egyetemi városban ez a helyzet”, de magyarázatként hozzátette, máshol, vidéken, somogyi kis településeken biztosan még rosszabbak az állapotok. A város két legfontosabb projektje a fedett uszoda és a
. Az előbbi létesítmény összköltsége négymilliárd forint, a beruházás előkészítésére már elkülönítettek ötszázmilliót, s ha szükséges, önerőből megvalósítanák. A harmadik híd viszont 36 milliárd forintba kerül, így itt elsősorban az unió, a kormány és a MÁV kerül előtérbe. Bízik benne Solymos, hogy megépül a híd, amire azért kerül vasúti sín és tramtrain, hogy Brüsszel adjon rá pénzt. A lézerközpontot is megemlítette, amiben a város és az egyetem szerepe került kihangsúlyozásra, csak egy félmondatban szólt arról, hogy az állami szerepvállalás ma jóval nagyobb, mint az önkormányzaté. A beszélgetés befejezése után rögtön az első kérdés a
Cserepes sori piacravonatkozott – úgy tűnik, ez a szocialista szavazókat is érdeklő téma. Solymos szerint a „korábbi igazgató kissé sajátosan kezelte a köz vagyonát”, s „a piac működése nem volt kiegyensúlyozott”, mert 110-120 milliós árbevétel mellett 8-10 milliós nyeresége volt, fölösleges célokra költöttek, nem volt egységes díjszabás. „Új cégvezetőt neveztünk ki, akinek az volt a feladata, hogy rakjon rendet”, s „hogy minden bérlőnek kiszámítható és egységes díjakkal működjön ez a piac”. Bízik abban, hogy „politikai felhanggal és hátszéllel felkavart vihart sikerül elültetni” – a válasz közben egyszer sem hangzott el, hogy
Rácz Attila
az új vezető, aki egyben a szegedi MSZP aktív tagja is.
Portfóliónk minőségi tartalmat jelent minden olvasó számára. Egyedülálló elérést, országos lefedettséget és változatos megjelenési lehetőséget biztosít. Folyamatosan keressük az új irányokat és fejlődési lehetőségeket. Ez jövőnk záloga.