![Ridley Scott szerint kib@szottul nagyszerű, szerintem meg nem – ilyen lett az Alien: Romulus](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17497248_auto_resized.jpg?ver1)
Nem akarta a magyar politikai elit az első világháborút, amelyet hódító célokkal, illetve az addigi hódítások megtartásának céljával indítottak - mondta Tőkéczki László, az Eötvös Loránd Tudományegyetem tanszékvezetője a Hitel című folyóirat februári számának bemutatóján szerdán Budapesten.
Kiemelte: Magyarország az első világháború kitörésének idején nem akart hódítani, és Tisza István miniszterelnök sem akarta a háborút abból a megfontolásból, hogy a magyarok akkori számaránybeli enyhe többsége ismét kisebbséggé válhatott volna az újabb hódítással. Azt mondta, azzal, hogy 1917-ben Oroszországban a kommunizmus, 1922-ben Olaszországban a fasizmus, 1933-ban Németországban pedig a nácizmus jutott hatalomra, a 20. század a népirtások története lett. Hozzátette: az első világháború után létrejött Csehszlovákia és Jugoszlávia, valamint Románia a meghirdetett elvek ellenére nem lett nemzetállam, és az első világháború után 20 éven belül újra fenyegette a háború Európa fiatal férfilakosságának zömét, mert
Hitler
és
Sztálin
is háborút akart. Utalt arra: 1815-ben a bécsi kongresszuson létrehozták azt a rendszert, amely 99 évre megakadályozta, hogy az egész kontinenst átfogó háború törjön ki.
Domonkos László
író rámutatott: a korabeli magyar újságok cikkei a szerbekkel szemben dühödt hangnemet ütöttek meg az első világháború kitörésekor, mert a magyar köztudatban akkor még elevenen élt a szerbek által a magyarok ellen 1848-1849-ben elkövetett erőszakos cselekedetek emléke. Véleménye szerint az első világháború legpozitívabb hozadéka a Horthy-rendszer kialakulása volt, amely megalapozta a magyarságtudatot, s egyebek mellett akkor alakult ki a munkásbiztosítás rendszere, a tudomány és a kultúra pedig "hatalmas eredményeket produkált". A Horthy-rendszer az évszázad legnagyobb formátumú politikusait termelte ki Bethlen István, Teleki Pál és Klebelsberg Kunó személyében - fűzte hozzá.
Mórocz Zsolt
író arról beszélt, hogy a németeknek 1944-45-ben végzett besúgásokról szóló hírek java részét a szovjetek terjesztették el a magyarokról hamis iratok gyártásával. Megállapította: a háború be van kódolva az emberi fajba, mert "az emberi agresszivitás konstans", az első háborús tömegsírok pedig már a bronzkorból ismeretesek. Megjegyezte, hogy a tankönyvekben a magyar történelmi események között túlnyomórészt vereségeket rögzítenek, pedig sok győzelem is volt, ezekre nagyobb hangsúlyt kellene helyezni.
Bartha Ákos
történész meglátása szerint a bethleni időszak vállalható és példaként állítható a többi állam elé is, ugyanakkor éles cezúrát kell húzni a korszakon belül, mert 1939-ben 900 ezer ember szélsőjobboldali pártokra szavazott, emiatt pedig nem lehet a Horthy-rendszer egészét példaként állítani az utókornak.
Portfóliónk minőségi tartalmat jelent minden olvasó számára. Egyedülálló elérést, országos lefedettséget és változatos megjelenési lehetőséget biztosít. Folyamatosan keressük az új irányokat és fejlődési lehetőségeket. Ez jövőnk záloga.