![Elviselhetetlen kánikula és hirtelen jött zivatarok](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17498210_auto_resized.jpg?ver1)
Kedvenc folyónk, a Tisza 2000-ben került a hazai és nemzetközi érdeklődés középpontjába, amikor a katasztrofális következményekkel járó ciánszennyeződés hatására komoly veszély fenyegetett, hogy teljesen eltűnik az élővilág a folyóból. Az események hatására – közben az árvíz, a belvíz és az aszály is pusztított - a közel 158 000 négyzetkilométert érintő Tisza vízgyűjtő területnek olyan környezeti, gazdasági, infrastrukturális és szociális kihívásokon alapuló komplex problémákkal kell szembenéznie, amelyek fenntartható megoldása nemzetközi összefogást igényel.
A folyó mentén fekvő 5 ország, Ukrajna, Szlovákia, Magyarország, Szerbia és Románia felelős minisztériumai közös pályázatot nyújtottak be a délkelet európai térség Transznacionális Programjához (SEE Programme) a Tisza vízgyűjtő területének fejlesztése (röviden TICAD) címen, majd a kedvező elbírálás után 2009 júniusában az érintett országok 14 szervezetének együttműködésével, a magyar fél szakmai vezetésével megkezdődött a 2 millió eurót nyert projekt megvalósítása.
A nemzetközi partnerség több érdekelt társszervezetet tömörít, vezetője a VÁTI (Magyar Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai Nonprofit Kft.), másik magyarországi partnere a DARFÜ (Dél-Alföldi Regionális Fejlesztési Ügynökség Nonprofit Kft.), az IR Intelligens Régió Kommunikációs Kft. pedig alvállalkozóként vesz részt a munkában - tudtuk meg
Halász Pétertől
, a DARFÜ régiófejlesztési igazgatóhelyettesétől. A TICAD projekt elsődleges célja, hogy hozzájáruljon a Tisza térség integrált területi fejlődéséhez, elősegítse egy fenntartható gazdasági rendszer kialakítását, a természeti és kulturális erőforrások optimális használatát, a településhálózat belső és külső funkcionális kapcsolatainak erősödését. A stratégiai és szakmapolitikai javaslatok többek között az alábbi témákra fókuszálnak: a vízkészlet ésszerű felhasználása, a megfelelő földhasználat, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, különböző intézkedések területi következményeinek felismerése, a fizikai és funkcionális kommunikációs csatornák fejlesztése, a települések határokon átnyúló kapcsolatainak magújítása, közúti és vasúti határátkelők helyreállítása, a határokon átnyúló együttműködés erősítése, a természeti és kulturális értékek használatának összehangolása stb.
A térség állapotának összehasonlítható/feltáró vizsgálatát az 5 országra kiterjedő közös információs-és adatbázis, továbbá a közösen kialakított vizsgálati módszer szolgálja. A külön-külön elvégzett nemzeti vizsgálatok eredményeként esettanulmányok készülnek, amelyek szintézise nyomán kirajzolódik a teljes vízgyűjtőre vonatkozó integrált területi stratégia. Kifejlesztenek egy területi tervezést támogató modellező szoftvert is, amely segíti a tervezőket és a döntéshozókat a helyi folyamatok összefüggésrendszerének felismerésében, érzékelhetővé és bemutathatóvá teszi a különböző forgatókönyvek esetén bekövetkező környezeti, területhasználati és infrastrukturális változásokat. A projekt végső munkafázisában a tervezőcsapat a közös stratégiára alapozva politikai ajánlásokat fogalmaz meg, amelyeket helyi, regionális és nemzeti szinten is elfogadásra javasol. Eddig 7 találkozó valósult meg, legutóbb éppen szeptember 20-22 között a romániai Máramarosszigeten, ahol folytatódott a munka az integrált területi stratégián. Ez év tavaszán Szeged volt a házigazda, ahol a 100-nál is több vendég megcsodálhatta az EU által támogatott megaberuházást, a mobil partfal tervét. A projekt 2012-ben záró konferenciával ér véget, addig még legalább 2-3 alkalommal találkoznak az érintettek.
Portfóliónk minőségi tartalmat jelent minden olvasó számára. Egyedülálló elérést, országos lefedettséget és változatos megjelenési lehetőséget biztosít. Folyamatosan keressük az új irányokat és fejlődési lehetőségeket. Ez jövőnk záloga.