![Elviselhetetlen kánikula és hirtelen jött zivatarok](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17498210_auto_resized.jpg?ver1)
Tóth Gergely filológus-történésszel, a Magyar Tudományos Akadémia Bölcsészettudományi Kutatóközpont Történettudományi Intézet „Lendület” Szent Korona Kutatócsoportjának tagjával beszélgettünk arról, hogyan viszonyultak a Szent Koronához a nacionalizmus előtti és utáni időszakban. Rámutatott, a politikai és vallási viszonyoktól is erőteljesen függött, hogy miként tekintettek a magyar állam jelképévé váló tárgyra. Nemcsak Istvánhoz, hanem Nagy Konstantinhoz kötötték, s egészen a XVIII. század végéig várni kellett az első, mai szemmel is tudományos igényességgel megírt munkának számító műre a témakörben.
- Werbőczy István Hármaskönyvéről (Tripartitum) sokan tanultak. A szokásjogokat összegyűjtő, 1514-ben született munka egészen 1848-ig, részben 1945-ig használatban volt. A jogtudós-nádor miként tekintett a Szent Koronára?
- Nála jelenik meg először a Szentkorona-tan, igaz, részletkérdésként. A XX. században rendkívül kihangsúlyozták, hogy az ország egyes tartományai és a nemesség mint a Szent Korona tagjai szerepelnek a műben. Azonban nem volt akkora visszhangja a Tripartitumnak, mint az általam kutatott Révay-féle Koronatörténeteknek.
- Mit érdemes tudni Révay Péter koronaőr Szent Koronáról szóló könyveiről?
- 1608-ban a magyar rendek és
II. Mátyás
hazaszállították a koronát Prágából, mert Rudolf császár nem akarta aláírni a tizenötéves háborút, valamint a
Bocskai István
-féle szabadságharcot lezáró bécsi és zsitvatoroki békéket. A Szent Korona visszahozása szimbolizálta a rendek számára, hogy helyre állt az ország szabadsága és békéje, amit Révay Péter úgy értelmezett, hogy Magyarország sorsa azonos a koronáéval. Ha itthon, a magyar rendek kezében van, akkor jó a hazának, ha külföldre viszik, akkor sorscsapások érik a királyságot.
A koronaőr kutatta a Szent Korona történetét is, hányattatásait, mikor, ki rabolta el. Megvizsgálta mint tárgyat, leírta a külalakját, a rajta lévő képeket. Az eredmények alapján két műve született Révaynak, az egyik 1613-ban, a másik 1619-1622 között. Az elsőben az ország egységét szimbolizálja a korona, a későbbi írás születése idején viszont már megváltozott a politikai helyzet, a harmincéves háború első éveiben új uralkodó,
II. Ferdinánd
trónra jutásával újból veszélybe került a protestáns vallásszabadság, ezért támadást indított hagyományos, katolikus koronatörténet ellen. Észrevette a bizánci zománcképeket a Szent Koronán, megállapította, hogy a kelet-római császárok láthatóak rajta, azaz nem készítethette a pápa. Kialakított egy saját elméletet, amely alapján azt állította, hogy
Nagy Konstantin
császártól származott a korona. Ő rokonszenvesnek számított a protestánsok számára is mint az első keresztény császár, mert még az őskeresztény korban uralkodott, amikor szemléletük szerint a hit tisztább volt. Úgy gondolta Révay, hogy a római uralkodó ezután odaadta Rómába a koronát
I. Szilveszter
pápának, majd
II. Szilveszter
küldte el
Szent Istvánnak
. Ez komoly érdeklődést váltott ki, egyre többen vizsgálták, hogy mi is ez a Szent Korona, kik szerepelnek rajta. Felekezeti vitákban is előkerült: „amiről Ti, katolikusok azt gondoltátok, hogy a pápa adta, valójában egy görög készítésű korona!”
- Ha a XX. századra gondolunk, s a református Horthy Miklós államfőre, akkor szinte kakukktojásnak érezzük őt. A katolikus elit többször tiltakozott a vélt dinasztiaalapítási szándék ellen, hiszen „nem lehet egy református király”! Mennyire érezték magukénak a protestánsok – reformátusok, evangélikusok, unitáriusok - a Szent Koronát az Ön által vizsgált időszakban?
- A reformátusok értelmiségi elitet sokáig nem érdekelte, de az evangélikusokat pont a Révay-féle eredmények miatt kötötte le a téma, a korona egy nagyon lényeges pontjává vált a történelemhez való viszonyuknak. Ez alapján folyamatosan támadták azt a Hartvik-legendában található állítást, hogy a Szent Koronát a pápa készíttette, s azt előbb a lengyel királynak szánta, majd angyali sugallatra Istvánnak adta. A protestánsok részéről az evangélikusok egy kitörési pontot láttak ebben a katolikus Szent Korona-tannal, Szent István-tisztelettel szemben.
- A nacionalizmus korszaka, a francia forradalom előtt, a XVI-XVIII. században lényegesek voltak-e a nemzetiségi különbségek a Szent Koronához való viszonyban?
- A történelmi források alapján nem érzékeltem ilyet, a felvidéki szlovák és német értelmiség is Hungarus-nak, azaz erős kötődéssel magyarországinak vallja magát, inkább a felekezetek alapján szakadtak szét a Szent Koronával kapcsolatos elméletek.
- Mikor jelent meg a Hungarus-tudatot felváltó nemzeti érzelem ebben a kérdésben?
- 1790 környékén és meglepő módon a magyar oldalon.
Decsy Sámuel
református orvos-polihisztor és
lapszerkesztőegy egy egészen vad, de már a romantikus kurzust megelőlegező elméletet hozott létre. Szerinte Istvánt nem a Szent Koronával koronázták meg, hanem egy
Árpád
által
Szvatopluktól
elvett darabbal, amely
Attiláé
volt.
- Mikor adták ki az első, a Szent Koronát tudományos igényességgel feldolgozó munkát?
- Szintén ebben az időszakban, az 1790-es években született meg
Weszprémy István
református orvos-polihisztor műve, aki megvizsgálhatta más tudósokkal együtt a Bécsből hazahozott Szent Koronát. Ő az, aki helyesen azonosította
Dukász Mihály
arcképét és a többi görög feliratot, s megállapítja, hogy mivel a bizánci császár az 1070-es évektől uralkodott, így teljesen kizárt, hogy viselhette István ezt a koronát. Ez az első olyan mű, amely autopszia –azaz saját szem – vizsgálata alapján jutott ma is helyt álló következtetésekre. Hatalmas eredmény ért el Weszprémy, ami polémiát okozott, s komoly felháborodást váltott ki a katolikus oldalon. Ezeket az eredményeket vette át, s gondolta tovább Decsy Sámuel. Azonban a XIX. századi református és evangélikus tankönyvekben még megtalálható Révay Péter elmélete is.
Portfóliónk minőségi tartalmat jelent minden olvasó számára. Egyedülálló elérést, országos lefedettséget és változatos megjelenési lehetőséget biztosít. Folyamatosan keressük az új irányokat és fejlődési lehetőségeket. Ez jövőnk záloga.