![Az ukrán légierő parancsnoka a Telegram csatornán szólt vissza Zelenszkijnek](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17543176_auto_resized.jpg?ver1)
A forradalom és szabadságharc hazai és hódmezővásárhelyi vetületét bemutató kiállítással és az 56-os eseményekben szerepet vállaló vásárhelyiek történetét rögzítő interjúkötettel készült az Emlékpont a hatvanadik évfordulóra. Október 23-án a kiállítás megnyitását követően az interjút adó ötvenhatosok jelenlétében mutatták be a könyvet a közgyűjteményben.
"Hogyan kerülhetünk közelebb 1956-hoz, ahhoz a hatalmas teljesítményhez, amelyet elődeink, és még a jelenlévők közül többen elértek" – tette fel a kérdést a kiállítást megnyitó
Grezsa István
. A kormánybiztos, önkormányzati képviselő kifejtette: nemzeti ünnepeink közül az 1848/49-es forradalom és szabadságharc szinte már a génjeinkbe ivódott a reformkorral,
Kossuth
tevékenységével, a tavaszi hadjárattal, vagy a világosi fegyverletétellel és az aradi tizenhárom tábornok kivégzésével. Ugyanez a helyzet augusztus huszadikával, hiszen akár a honfoglalás, akár a keresztény állam megalapítása valamennyi magyarnak ugyanazt jelenti. "Bár 1956-hoz hozzákapcsolódik a vesztes világháború, a Rákosi-korszak, maga a csodálatos két hét és az azt követő mérhetetlen leszámolás, azonban szembe kell nézni a kádári konszolidáció gulyáskommunizmusával, amely megtörte a nemzeti önazonosság gerincét" – fogalmazott Grezsa István, rámutatva hogy a barikád két oldalán állók megosztottsága akadályozza, hogy ez az ünnep elfoglalja az őt megillető helyet. A kormánybiztos hozzátette: a most megnyílt kiállítás pannói a történelmi eseményeket megfelelő szakmaisággal feltárva mutatják meg nemcsak azoknak, akik megélték az eseményeket, hanem a fiataloknak is. "Mindenkinek van saját, ötvenhatos élménye, hiszen nem volt Magyarországon olyan család, amelyet ne érintettek volna az események" – jelentett ki az előadó, saját nagybátyját példaként említve, akit nemcsak hat és fél évre börtönöztek be, hanem évtizedekig meg is figyelték. Ő mesélte el, hogy a fogsága idején Békéscsabán, a szomszédos börtöncellában egy húszéves fiatalember várt másnapi kivégzésére és hallhatta, hogy az akasztás előtt néhány órával hozzá beengedett szüleivel hogyan beszélget a fiatal férfi, érdeklődik az otthoni gazdaságról, miközben a szülők a rövidesen bekövetkező gyászukat vetítették előre. A kormánybiztos hangsúlyozta 1956 tisztaságát is, a festőművész
Fejér Csaba
történetét felidézve, akit főiskolás és egyetemista társaival együtt a Széna térről hazaküldött
Szabó
bácsi, hogy ők, a munkásfiúkkal bevégezzék a reménytelen harcot, mondván: a jövőnek szüksége van a kiművelt emberfőkre. Grezsa István leszögezte: ötvenhatot vissza kell illeszteni a kommunisták által megszakított múlt után és ha tíz éve elmulasztottuk ezt, most ki kell használni a kínálkozó kegyelmi pillanatot, hogy az idén a világsajtót – ellentétben az egy évtizeddel ezelőttiekkel – ne a gumilövedékek elől menekülő magyarok képei töltsék meg, hanem az, hogy Magyarország be tudta fogadni ötvenhat szellemiségét. "Az Összefogás a szabadságért. 1956 Magyarországon és Hódmezővásárhelyen című kiállítás tablói hazánk 1944 és 1963 közötti történetéről szolgálnak adatokkal" – mutatta be a kiállítást
Miklós Péter
. Az Emlékpont intézményvezetője hangsúlyozta: az elvégzett kutatások igazolják, hogy a szovjet csapatok 1944-es bevonulása után már megkezdődött a hazai közigazgatás szovjetizálása, amely időszak átível a kádári rezsim első, 1963-ig tartó korszakán, bár – mit hozzátette – volt az ötvenhatosok között, aki csak a hetvenes években nyerhette vissza szabadságát. A forradalom sajátossága, hogy valamennyi társadalmi réteg – a szovjet érdekeket közvetlenül kiszolgálók kivételével –, és valamennyi politikai nézet képviselője 1956-ban összefogott a szabadságért, a szovjet uralom és kommunizmus nélküli országért. Ennek jegyében egy véleményt fogalmazott meg a forradalmi Hódmezővásárhelyen a szociáldemokrata
Erdei István
és a parasztpárti gyökerű
Gyáni Imre
is. Miklós Péter szólt arról is, hogy
Rákosi Mátyás
és
Kádár János
rendszere egyaránt diktatúra volt, s bár vannak, akik hajlamosak megszépíteni a kádári korszakot, de nem feledhetjük, hogy huszonhatezer politikai ítélet – csak a vásárhelyiekre több mint százévnyi börtön – és négyszáz halálos áldozat a kádári megtorlások mérlege: nagyon sokan nagyon nagy árat fizettek a ötvenhatos őz néhány napos szabadságérzetéért. Az intézményvezető a kiállításról szólva hangsúlyozta: a tablók a kutatás tényeit, a feltárt fotókat és dokumentumok kópiáit is tartalmazzák, amelyek forrása – az Emlékpont anyaga mellett – a vásárhelyi Tornyai János Múzeum, a szegedi Móra Ferenc Múzeum és a helyi levéltár, valamint a Bethlen Gábor Református Gimnázium gyűjteménye is. "Szerencsére Kádár puhának csúfolt kommunista diktatúrája nem maradhatott fönn" – zárta megnyitóját Miklós Péter, kijelentve: a panellakás-építési program és a gulyásleves illúziói nem pótolhatták a szabadságot. A kiállítás megnyitását követően a közgyűjtemény konferenciatermében mutatták be az 1956-os forradalom és szabadságharc 60. évfordulójára létrehozott Emlékbizottság támogatásával megvalósult, az Összefogás a szabadságért című kötetet, amelynek szerkesztője és kiadványmenedzsere Miklós Péter, míg szerzői az Emlékpont történészei,
Nagy Gyöngyi
és
Zeman Ferenc
. Az intézményvezető ismertetőjében a kötet szerkezetéről elmondta: a gazdagon illusztrált kiadvány első része Hódmezővásárhely 1956-os világába vezeti az olvasót, míg a második részben közölt interjúk rögzítik a vásárhelyiek egyéni és közösségi felelősségvállalásának tanulságait. A szerzők közül Nagy Gyöngyi hangsúlyozta: a könyv a huszonnegyedik órában készült el, amelyet az is jelez, hogy a készítők munkáját segítő egykori gimnáziumigazgató, Földesi Ferenc a kötet elkészítése idején hunyt el. Zeman Ferenc, aki az ötvenhatot követő megtorlásokat dolgozta fel, rámutatott: a mű emlékkönyv is azoknak, akik a vádlottak padján, vagy az utolsó szó jogán sem változtatták meg a forradalom idején képviselt nézeteiket, így Erdei István vagy Gyáni Imre is kiálltak meggyőződésük mellett, amiért a hatalom őket nyolc, illetve hat év börtönre ítélte és a kádári rendszer rájuk sütött bélyegét még évtizedekig hordozták. A bemutató végén Miklós Péter hangsúlyozta: mind a kiállítás, a megjelentetett könyv, illetve az Emlékpontban megrendezett rendhagyó történelemórák sora – amelyeken ötvenhatosokkal találkozhatnak a helyi diákok – egy célt szolgálnak: a fiatalok olyan élményeket szerezzenek, amelyeket később maguk is továbbadhatnak gyermekeiknek és unokáiknak.
Portfóliónk minőségi tartalmat jelent minden olvasó számára. Egyedülálló elérést, országos lefedettséget és változatos megjelenési lehetőséget biztosít. Folyamatosan keressük az új irányokat és fejlődési lehetőségeket. Ez jövőnk záloga.