![A Fehérvár hazai pályán is kikapott az Omoniától, búcsúzott a Konferencialigától](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17497149_auto_resized.jpg?ver1)
Öt vallási vezető és egy teológus. Ők hatan a holokauszt hetvenedik évfordulóján arra keresték a választ Szegeden, milyen istenkép határozza meg az emberek mindennapjait az auschwitzi borzalmak után.
Hogyan formálódott át az emberekben élő Isten? Miért nem fékezte meg a második világháború eseményeit? Hogyan emlékeznek az üldözöttek családtagjai és mit mondanak a keresztények? A Gál Ferenc Főiskolán megrendezett kerekasztal-beszélgetésen keresték a választ.
Schőner Alfréd
saját családján keresztül ismeri az auschwitzi borzalmakat, az 1970-es években Szegeden is rabbiként szolgáló Schőner 39 rokont veszített el, köztük 5 testvért is. Ezért nem csupán mint főrabbi, hanem mint mélyen érintett fél is fontosnak tartotta, hogy felszólaljon a kerekasztal-beszélgetésen. "Mint egy darab fát, úgy égették el őket" - fogalmazott brutálisan naturális mélységekben. Hozzá hasonlóan több ezer szegedi ember tudna ilyen példákkal élni famíliájából. "A megmaradottak szívében ott a kérdés: miért?" Ezt a főrabbi sem tudta megválaszolni, azonban abban biztosan nyilatkozott, hogy a történelem e sötét korszakából származó emlékeket csakis az Isten iránti hittel lehet elviselhetőbbé tenni.
Lednitzky András
a Szegedi Zsidó Hitközség elnöke is számos közeli hozzátartozót veszített el a második világháború idején: az apai ági rokonok közül 24-en sosem tértek vissza a dél-lengyelországi koncentrációs táborból. Kitért arra is, hogy a deportálások és az őket üldöző törvények miatt a hajdanán 8000 főt számláló szegedi zsidó közösségből mindössze 3000 ember maradt a városban. Hangsúlyozta, még a gyűlölettel teli időkben sem szabad megengedni, hogy elszabaduljon az erőszak, ennek megfékezésére pedig a legjobb eszköz a példamutatás, ha a felek tiszteletben tartják egymás vallását. Az elnök szerint napjaink legégetőbb kérdése a szegénység, a holokauszt emlékévében pedig erről sem szabad megfeledkezni.
De mégis hogyan hagyhatta Isten, hogy efféle szörnyűség megtörténjen? Miért nem avatkozott közbe? "Isten lemondott abszolút hatalmáról, amikor megteremtette az embert" - érkezett a válasz
Bölcskei Gusztáv
református püspöktől. Az általa említett teóriák egyike szerint ez arra enged következtetni, hogy a Teremtő gyenge, hiszen nem tudott közbelépni, hogy megakadályozza a háború és az azzal járó borzalmakat. Véleménye szerint ugyanakkor azzal, hogy a hívek megtagadják az Urat, még annyira sem kapnak választ kérdéseikre. "Auschwitzban nem csak a zsidó nép, hanem a kereszténység egy szelete is meghalt. Nem a hitük miatt gyilkolták az embereket, hanem azért, mert nem vették őket emberszámba: gazembereknek, megbízhatatlanoknak, vagyis zsidóknak bélyegezték őket." Hasonlóan Bölcskeihez,
Lackner Pál
evangélikus püspök, valamint
Kiss-Rigó László
, a Szeged-Csanádi Egyházmegye püspöke is azt hangsúlyozta, az embernek megadatott szabad akaratra, s az ezzel járó felelősségre helyezte a hangsúlyt. Úgy gondolja, az istenkép nem változott, sokkal inkább az emberek addigi látásmódja értékelődött át alapjaiban. A politikai rendszerek azok, amelyek egy egész társadalom gondolkodását képesek befolyásolni, újraértelmezni.
Török Csaba
teológus a mindenhatóság fogalmát boncolgatta, amit elképzelése szerint téves értelmet nyert a köztudatban. Ez ugyanis nem egyfajta egyeduralom, hanem egy olyan teremtés, ami önállósággal és - csatlakozva az előtte szólókhoz - felelősséggel is ruházta fel "lényeit", az embereket. A holokauszt lezárhatatlan témát képez a keresztények életében, az antiszemita keresztény megtagadja önmagát.
Portfóliónk minőségi tartalmat jelent minden olvasó számára. Egyedülálló elérést, országos lefedettséget és változatos megjelenési lehetőséget biztosít. Folyamatosan keressük az új irányokat és fejlődési lehetőségeket. Ez jövőnk záloga.