![A Fehérvár edzője a játékosait szidta a kiesés után](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17497253_auto_resized.jpg?ver1)
Az ENSZ és az UNESCO 2009-re meghirdette a Csillagászat Nemzetközi Évét. A világszerte zajló eseménysorozatot sikeréért amatőr és szakcsillagászok, tanárok és ismeretterjesztők fogtak össze. A sorban Magyarország is a tervek szerint minél szélesebb rétegeket elérő, minél gazdagabb programokat igyekszik kínálni. A szervezők szeretnék az évet arra felhasználni, hogy - átvitt értelemben - minél több emberhez „közelebb hozzák a csillagokat" és a csillagászatot.
Mint általában a nemzetközi éveket, a Csillagászat Évét is évforduló(k)hoz kötik: négyszáz éve, 1609-ben használta Galileo Galilei elsőként a távcsövet csillagászati megfigyelésekre - vagy legalábbis ő volt az első olyan kutató, aki távcsöves megfigyeléseit megfelelően dokumentálta - magyarázza
Szalai Tamás
, a Szegedi Tudományegyetem csillagász doktorandusza, programszervező. De ugyanebben az évben dolgozta ki
Johannes Kepler
a bolygómozgás első két törvényét, vagy közvetve ugyan, de a negyven éve történt, első Holdra szállást is ide köthetjük, nem is beszélve arról, hogy Magyarországon több híres csillagász születésének vagy halálának évfordulója kapcsolódhat a nemzetközi évhez (így például a szombathelyi csillagvizsgálónak is nevet adó
Gothard Jenő
halálának éppen századik, a hazai amatőrcsillagász mozgalom „atyjának" tekintett
Kulin György
halálának huszadik évfordulójára esik a jeles év). Sőt, akár a Magyar Csillagászati Egyesület (MCSE) egykori megszüntetésének, illetve újraalapításának évfordulója is lehetne az apropó - sorolja a programszervező.
A programok tekintetében készült egy nemzetközi menetrend bizonyos kiemelt eseményekkel, amelyekhez csatlakozhatnak az egyes országok. Március végén például fényszennyezés-felmérést végeznek a „Globe at night" akció keretében, valamint ismét szeretnének egy órát áldozni a Földért - vagyis egy órányi időszakra kikapcsolnák a köz-, vagyon-, és a közlekedésbiztonság szempontjából nélkülözhető fényeket a humán eredetű klímaváltozás és a már említett fényszennyezés csökkentése érdekében. Április 2. és 5. között világszerte zajlik egy „Száz óra csillagászat" nevű akció, melynek keretében maratoni előadásokra és bemutatókra, illetve egyéb programokra kerül sor.
„Hasonlóan Galilei korához, napjainkban is gyökeres változásoknak lehetünk tanúi, hiszen az utóbbi egy-két évtizedet tekintve - az űrkorszak, és az informatika korának beköszöntével - rengeteg új információhoz jutottunk a Világegyetemről és a minket körülvevő világról" - fejtegeti Szalai Tamás, ugyanakkor hozzáteszi, hogy sajnos ezzel párhuzamosan az iskolákban egyre csökken a természettudományos órák száma. A szenzációhajhász, világvége-hangulatra kiéhezett bulvármédia korában ráadásul különösen nehéz úgy hozzájutni az információkhoz, hogy azok valóban hitelesek legyenek (többek között ezért hozta létre a Magyar Csillagászati Egyesület a
hírportált). A szervezők nagy hangsúlyt kívánnak helyezni a fiatalok megszólítására, de rendezvényeikre minden korosztályt várnak. Sőt, a csillagászok iskolákhoz és más intézményekhez is ellátogatnak majd, hogy tanórák és rendezvények keretében tartsanak előadásokat és távcsöves bemutatókat (az érdeklődők a
www.csillagaszat2009.hu/programszervezok
link alatt találhatják az aktivizálható csoportok és személyek, köztük a szegediek elérhetőségeit).
A Tisza-parti város is csatlakozik a már említett globális progamokhoz, valamint más rendezvényekkel is készülnek, melyek részletei hamarosan megjelennek a
Szegedi Csillagvizsgáló honlapján
és a médiában. A szegedi egyetem csillagászközössége - együttműködve a bajai csillagvizsgálóval és az MCSE-vel - novemberben indította el a középiskolásoknak szóló Galilei-vetélkedőt, mely egy országos, többfordulós, interneten beküldhető csillagászati verseny - ennek döntőjét áprilisban tartják Kecskeméten. A Szegedi Tudományegyetem is pártfogásába vette a Csillagászat Évét: az egyetemi tavasz keretein belül szervezik meg a „Nap napja" című rendezvényt, melyre előkészületként meghirdették a Naphimnusz versíró-pályázatot. Így nemcsak tudományos, de kulturális oldalról is közelítenek a Naphoz, és persze különböző eszközökkel „láthatóvá" teszik majd központi csillagunkat - tudtuk meg Szalai Tamástól. Az elmúlt két évben jelentősen felújított szegedi csillagvizsgáló pedig a Csillagászat Évében is várja az érdeklődőket, minden pénteken téli idő szerint 18-21 óráig, nyáron pedig 19-22 óráig.
Portfóliónk minőségi tartalmat jelent minden olvasó számára. Egyedülálló elérést, országos lefedettséget és változatos megjelenési lehetőséget biztosít. Folyamatosan keressük az új irányokat és fejlődési lehetőségeket. Ez jövőnk záloga.