![A Hámori Lucát legyőző algériai bokszoló botránya: mit mond a magyar genetikus professzor?](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17496852_auto_resized.jpg?ver1)
Míg a kommunizmus idején a karácsony szakrális jellegét próbálta a hatalom elvenni, addig ma az ünnepnek egyfajta fesztivállá válása figyelhető meg – mondja Mód László néprajzkutató, akivel arról beszélgettünk, miként is lett fenyőünnep a Megváltó születésének ünnepéből, majd ez hogyan válik lassan turisztikai attrakcióvá napjainkban.
A 20. század második felében, ahogy a kommunista hatalmi berendezkedés egyre inkább teret nyert, próbálta az ünnepeket is átformálni. A karácsonnyal ideológiai problémái voltak a rendszernek az erőteljes vallási kötődése miatt. „Szimbolikus, hogy
Mindszenty József
esztergomi érseket 1948. december 26-án tartóztatták le, vagyis érezhető volt, hogy a különböző üzenetek megfogalmazásával az egész ünnep egyfajta átalakuláson megy keresztül. Érdekes, hogy az 1950-es években, attól függően, hogy éppen lazult vagy keményedett a diktatúra, változott, hogy hány napos az ünnep” – mondta el
Mód László
néprajzkutató. Nagy attrakciónak számított a Parlamentben rendezett fenyőünnep, amiről a sajtó minden évben részletesen beszámolt, sőt már nyáron is cikkeztek erről, akkor választották ki ugyanis a fát, melynek a csúcsdísze természetesen egy vörös csillag volt. Kisdobosok és úttörők vehettek részt ezen az ünnepen, míg a Jézuskát és a Mikulást felváltó Télapót egy híres színész jelenített vagy. Mód László elmondta, hogy már az 1960-as években elkezdődött az ideológiai fellazulása a szovjet mintára átformált ünnepnek, amit jól jelez, hogy olyan témájú cikkek jelenhettek meg, hogy a vallásos érzületű embereknek meg kell hagyni, hogy a karácsony Krisztus születésének ünnepe maradjon, míg az új, azaz kommunista ideológiát követők körében ez a szeretet és a kölcsönös megértésre törekvés ünnepeként volt jelen. A 80-as években további, jelentős engedményeket tett a rendszer, a televízióban éjféli misét közvetítettek, vallási témájú filmeket is műsorra tűztek, illetve egyházi jellegű lemezeket is kiadtak. A hagyományok, mint például a betlehemezés falun is egyre inkább háttérbe szorultak, majd az 1980-as években ismételten elkezdték a szokásokat feleleveníteni. „Mindez megmutatja, hogy nem sikerült a karácsonyt teljes mértékben kisajátítania a kommunista hatalomnak, végkimenetelét tekintve sikertelen akció volt az ünnep ideológiai átformálása” – jegyezte meg Mód László. A néprajzkutató szerint mindez arra is felhívja a figyelmet, hogy az ünnepek mozdulatlanságáról nem lehet beszélni, folyamatos formálódáson mennek keresztül. Érdekes adalék, hogy az adventi koszorú csak az 1970-es, 80-as években kezdett el megjelenni, vagyis akkor is hatott a divat az ünnepre. Sok jelkép és szimbólum esetében pedig arról lehet beszélni, hogy az 1990-es évektől kezdenek kiteljesedni. Mód László arra is felhívta a figyelmet, hogy hagyományok, hiedelmek és mágikus praktikák nem csupán szépen lassan kivesznek a köztudatból az ünnep egyre inkább elüzletiesedése miatt, hanem újjá is élednek más környezetben, például betlehemes csoportoknak versenyeket rendeznek, a karácsonyi asztal pedig múzeumi kiállításokon jelenik meg. A turizmus is igyekszik egyre nagyobb szeletet kihasítani magának az ünnepből, olyan wellness ajánlattal is találkozhatunk, amelyben közös karácsonyfa díszítés is szerepel, de a betlehemezést is beépítik egyes szállók a kínálatukba. „Megfigyelhető, hogy turisztikai termékké válik maga a szokás és kilép abból a közösségi környezetből, amiben gyakorolták” – jegyezte meg hozzátéve, hogy ez azt is jelenti, hogy a család szerepe csökken. Felhívta a figyelmet arra is, hogy az éjféli misét és a kántálók körbejárását leszámítva tradicionálisan privát térben zajlik az ünnep, ám napjainkra az igen erőteljes fesztivalizációját figyelhetjük meg, vagyis a karácsony is nyilvános tereket birtokbevevő fesztivál lett. A szabadidő eltöltés is kapcsolódik immár a karácsonyi vásárokhoz, baráti társaságok gyűlnek össze egy teára vagy forralt borra. Maga a karácsonyi vásár sem túl régi, egy időben szimpla árucsere zajlott például a híres bécsi vásárban, és csak a 19. században kezdtek el gyertyákat és egyéb díszeket is árusítani. Mód László kitért arra is, hogy a vásárlási láz háttérbe szorítja a vallási alapját az ünnepnek, a családi összetartozás, együttlét is egyre kevésbé lesz fontos, majd a kilencvenes évek Amerikájából elér hozzánk is a ne vásárolj semmit nap karácsony előtt. Ugyancsak viszonylag új elemnek tekinthető, hogy munkahelyeken is tartanak összejöveteleket karácsonykor, illetve baráti társaságok tagjai is megajándékozzák egymást ilyenkor. Hozzátette, az ünnep folyamatos változását – mivel a forgatagában élünk – nem feltétlen érzékeljük, de a kutatók számára sok érdekes felfedezést tartogat.
Portfóliónk minőségi tartalmat jelent minden olvasó számára. Egyedülálló elérést, országos lefedettséget és változatos megjelenési lehetőséget biztosít. Folyamatosan keressük az új irányokat és fejlődési lehetőségeket. Ez jövőnk záloga.