![Koncz Zsuzsa megkapta a magáét, az Orbán Viktor Akciócsoport újból lecsapott](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17544294_auto_resized.jpg?ver1)
A rendszerváltás óta nem volt arra példa, hogy az ifjúságot érintő kérdésekbe maguk az érintettek is részt vehessenek, sőt javaslataikat akár be is építsék a készülő programba. Talán ez a legújszerűbb eleme a készülő Új Nemzedék Jövőjéért Programnak, ami őszre készülhet el. Mihalovics Péter miniszteri biztossal a megyeházán beszélgettünk, ahol ifjúsági szervezetek tagjainak és szakembereknek ismertette a tíz témakört tartalmazó program vitairatát.
- Mit takar pontosan az Új Nemzedék Jövőjéért Program , melyet több vidéki városban ismertetnek? Melyek a legfontosabb elemei?
- Az a célunk, hogy az év második felére a kormány asztalára rakjunk egy olyan ifjúságpolitikia stratégiát, ami tervezhetővé teszi a források elosztását, illetve az ifjúsági háttérintézmények racionalizálását vagy akár újraszervezését. Ezt a programalkotó folyamatot három lépcsőben képzeltük el, első lépésként egy vitairatot mutattunk be két héttel ezelőtt Budapesten, amit egy országjárásra viszünk a következő hetekben. Megyei jogú városokban, régiós központokban próbálunk konzultálni a szakma képviselőivel, többek között a fiatalokkal, referensekkel, civil szervezeti vezetőkkel és az ő ötleteiket, építő javaslataikat összegyúrva kívánjuk lerakni azt a programot az asztalra, ami az új nemzedék programja lesz.
- Mennyire határozhatóak meg konkrét célok, vagy inkább irányvonalakat fog ez tartalmazni?
- Abban bízunk, hogy a program egy olyan keretet fog tudni adni a magyar politikai döntéshozók számára, mely lehetővé teszi azt, hogy amikor az ország ügyeiről döntenek a kormányzati szereplők, a parlamenti többség, akkor mindig szem előtt tartják az új nemzedék igényeit és lehetőségeit. Mi azokat az értékeket és érdekeket próbáljuk becsatolni ebbe a döntéshozatali rendszerbe, amelyek megfogalmazódnak az ifjúsági szakma és a fiatalok részéről annak érdekében, hogy egy reményteli Magyarországot tudjunk építeni a fiataloknak.
- Akkor a készülő program kapcsán érdekképviseletről is beszélhetünk, például a rezidenseknél vagy akár egy konkrét szervezetnél?
- Ha valaki elolvassa a vitairatunkat, akkor láthatja, pont az a lényege, hogy kizárólag a fiatalok, a korosztály képviselői hallatják a hangjukat. A stratégiaalkotás folyamatában most először nem arról volt szó, hogy minisztériumi dolgozók mondják meg, hogy merre van az előre, hogy mit is akarnak a fiatalok, hanem ők maguk. Kizárólag a 14 és 35 év közötti korosztály jeles képviselői vesznek részt ebben a munkában, így például a Hallgatói Önkormányzatok Országos Szövetségének (HÖOK) elnöke, a Doktoranduszok Országos Szövetségének elnöke, a Fiatal Vállalkozók Országos szövetségének vezetője, illetve DJ-k és fesztiválszervezők. Őket kértük meg, hogy az általunk meghatározott tíz területen mondják el a véleményüket, tapasztalataikat és problémáikat, továbbá fogalmazzanak meg számunkra megoldási javaslatokat. Ezeket megvitatjuk s továbbgondoljuk, hogy a parlamenti munka folyamán ebből konkrétan realizálható projektek valósulhassanak meg.
- Sokszor azt halljuk, hogy a fiatalok passzívak, különösképpen a közéleti kérdésekben. Mik az eddigi tapasztalatok, sikerült-e megszólítani őket, elérni, hogy elmondják véleményüket?
- Azzal, hogy bevontuk őket már a program előkészítési fázisába, máris közelebb hoztuk a közügyeket hozzájuk. A
és az
egy elég erős nyomulásba kezdtünk, emellett részt vettünk például a VOLT Fesztiválon. Ettől a korosztálytól ugyanis nem várható el hogy ők nyissanak a politika felé, nekünk kell feléjük fordulnunk. Az is fontos szerintem, hogy egy fiatal foglalkozik az érintett korosztállyal, s már pusztán ezzel elért valamit a mai kormány. Ez egy olyan lépés, ami eltér a korábbi húsz év gyakorlatától. Azt veszem észre, hogy ez szimpatikus a korosztálynak, s talán könnyebben megtaláljuk azt a hangot, amivel az ő véleményük hatékonyabban juthat el a döntéshozókig.
- A szegedi konzultáció a harmadik volt, érkeztek-e már konkrét javaslatok a résztvevőktől, melyeket érdemes lehet beépíteni a programba?
- Veszprém volt az első állomás, majd ezt követően Miskolcon jártunk. E két helyszínen elhangzottak már olyan javaslatok, melyek a vitairatban megfogalmazott ötleteket egészítették ki például a pályaorientációs rendszer kialakításával kapcsolatban. A HÖOK elnöke javaslatot tett egy ilyen rendszer kialakítására, ezen kívül Miskolcon a roma gyerekek integrációjával kapcsolatban fogalmazódtak meg hasznos észrevételek. Majd a rendszer végleges kidolgozásakor az ott elhangzottakból be fogunk építeni bizonyos elemeket az Új Nemzedék Jövőjéért Programba.
- Hogyan látja, mennyire fogják komolyan venni a fiatalok ötleteit, kéréseit, hiszen generációs szakadékról is beszélhetünk?
- Szerintem ez létkérdés, és nem csupán a fiatalok, hanem az ország egészének szempontjából az. Abban hiszek, hogy a fiatalok versenyképessége nem egészen arról szól, hogy az egyén versenyképes-e, hanem valahol az ország versenyképességét is jelenti. Azáltal, hogy a fiatalok megfelelő tudással rendelkeznek, azzal nemcsak a szűkebb környezetük versenyképességét, hanem az országét is növelik. Ebből következik, hogy a politikusoknak vagy bármilyen döntéshozónak figyelemmel kell lennie arra, hogy az ő helyzetük jobb legyen a döntések által. Ezzel az ország egészének tesz jót.
Portfóliónk minőségi tartalmat jelent minden olvasó számára. Egyedülálló elérést, országos lefedettséget és változatos megjelenési lehetőséget biztosít. Folyamatosan keressük az új irányokat és fejlődési lehetőségeket. Ez jövőnk záloga.