![Házasság első látásra: „Kis szerelmem” – Gyöngyi első közös éjszakájáról mesélt Benjivel](https://zoe.mediaworks.hu/public/uploaded_pictures/17497184_auto_resized.jpg?ver1)
A korábbi évekhez képest több állami ösztöndíjas hallgatót vesznek fel idén a felsőoktatásba az új felvételi eljárás logikájának köszönhetően - mondta az Emberi Erőforrások Minisztériumának (Emmi) felsőoktatásért felelős helyettes államtitkára pénteken Budapesten sajtótájékoztatón.
Maruzsa Zoltán
megjegyezte, hogy akár százezer ösztöndíjas hallgatónak is volna hely a felsőoktatási intézmények által meghirdetett ösztöndíjas kapacitások alapján. Azt mondta, a jelentkezések szerint a magyar felsőoktatásba az idén is "igen tömeges" ösztöndíjas hallgatói létszámra lehet számítani, "és ez kifejezett öröm a kormány számára", mert a felsőoktatást nagyon fontos célterületként kezeli. Maruzsa Zoltán elmondta: a felvételi eljárás kapacitásszám alapú lett a keretszámok eltörlése után, de ez nem okozott fennakadást a rendszerben. Január 31-ig minden intézmény közzétette kapacitásszámát, és "minden botrány nélkül lezajlott a jelentkezés", amelynek adatait már feldolgozták.
Princzinger Péter
, az Oktatási Hivatal (OH) elnöke elmondta: valamivel több mint 95 ezren jelentkeztek idén a felsőoktatásba. Ebből első helyen 64 ezren alapképzésre, mintegy 8500-an osztatlan képzésre, 3500-an felsőoktatási szakképzésre, csaknem 19 ezren pedig mesterképzésre adták be papírjaikat. Ez azt jelenti, hogy a jelentkezések belső arányaiban semmilyen lényeges változás nincs az elmúlt egy-két évhez képest, alapképzésre az összes jelölt 80, mesterképzésre pedig 20 százaléka jelentkezett - magyarázta. Elmondása szerint a mostani jelentkezők között nincs lényeges változás az állami támogatott és az önköltséges helyekre való jelentkezésben sem, tavaly 79 százalék szeretett volna állami ösztöndíjjal tanulni, ez az arány most 85-86 százalékra tehető. Beszámolt arról is, hogy a jelentkezők az idén átlagosan 3,6 helyet jelöltek meg továbbtanulási céllal, ezért megítélése szerint jó volt az a döntés, hogy legfeljebb öt helyre lehessen beadni a jelentkezéseket, ugyanis az átlagérték évek óta három és négy között mozog. Az összes jelentkezés ezáltal egy kicsit több mint 340 ezer - tette hozzá. Princzinger Péter felhívta a figyelmet arra: abszolút értékben nőtt a jelentkezők száma az alapképzésben a pedagógusképzés, a közigazgatási, a rendészeti, a katonai, illetve a gazdaságtudományi területeken. A pedagógusképzésben az osztatlan képzés újbóli bevezetése "nyomta meg" a számokat, ugyanilyen hatása lett a gazdaságtudományi területeken az állami ösztöndíjas helyek meghirdetésének, a többi szakon pedig a Nemzeti Közszolgálati Egyetem hatása látható. Az OH elnöke rámutatott: a felsőoktatási szakképzésre első helyen jelentkezők száma a felére csökkent a tavalyihoz képest, ami azzal magyarázható, hogy "átrendeződött az érettségi utáni kétéves képzések kérdésköre", mert most már lesznek olyan képzések, amelyek nem a felsőoktatásban zajlanak ezentúl, hanem a köznevelésben. Arányaiban valamivel kevesebben jelentkeztek a tavalyihoz képest az orvos- és egészségtudományi képzésre, ez amiatt lehet, hogy az elmúlt két évben "telítődött" a jelentkezők száma - vélekedett. Szólt arról, hogy pillanatnyilag nem tudják megmondani, melyik a legnépszerűbb intézmény és szak, de azt lehet tudni, hogy a nagy egyetemi központok vonzzák leginkább a jelentkezőket, ebből a szempontból élen áll az Eötvös Loránd Tudományegyetem, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem, a Debreceni Egyetem, valamint a Szegedi Tudományegyetem. Princzinger Péter kitért arra: a nyilvántartásba vett jelentkezési adatok már megtekinthetők a felvi.hu honlapon, erről május közepéig kapnak papíralapú visszajelzést azok, akik igényelték. Június 5-ig lehet a pontszámításhoz szükséges dokumentumokat benyújtani, az érettségi bizonyítványok és a felsőfokú végzettséget igazoló dokumentumok, valamint az egyszeri sorrendmódosítás határideje július 10. A ponthatárokat a tervek szerint július 24-én hirdetik ki, az intézményekkel való egyeztetés után - ismertette. Kérdésre Maruzsa Zoltán a jelentkezőszám csökkenésének egyik okaként a romló demográfiai helyzetet említette. Emlékeztetett továbbá arra, hogy 2009-ben azért nőtt a jelentkezők száma, mert akkor indult a mesterképzés, ami átmenti felfutást eredményezett. Mint mondta, az idén 83 ezren érettségiznek, közülük 40 ezren jelentkeztek a felsőoktatásba, ami a tavalyihoz hasonló arány, illetve azért kevesebb ötezerrel az előző évhez képest, mert hozzávetőleg ennyi jelentkezőt jelent azon szakképzésre pályázók száma, akik nem a felsőoktatásban, hanem a köznevelésben szerezhetik meg majd végzettségüket. Kijelentette. átlagosan nem tömeges a külföldön továbbtanulni szándékozók száma, ugyanakkor nő a társadalmi mobilitás, ennek következtében többeknek van lehetőségük a határon túl tanulni. Ezzel együtt azonban a magyar egyetemeken is tanul húszezer külföldi - tette hozzá. Hangsúlyozta, egy decemberi kormányhatározat értelmében az állami ösztöndíjas felvettek létszáma nem lehet alacsonyabb, mint a tavalyi 55 ezer. A számokból látszik, hogy az elmúlt években az az idősebb korosztály nem jelentkezik a felsőoktatásba, amely már - jellemzően munka mellett, levelező tagozaton - megszerezte második vagy akár harmadik diplomáját, tehát nem a jelenlegi 18 éves korosztályból jelentkeztek kevesebben. Kiemelte, hogy nem forog veszélyben Magyarország azon vállalása, miszerint 2020-ra az érintett korosztály 30,3 százalékának legyen diplomája. Beszámolt arról is, hogy a tanárképzésben "komoly elmozdulás" történt, fizika szakra 112-en, kémiára 86-an, biológiára 147-en, matematikára 241-en jelentkeztek, ami a Klebelsberg-ösztöndíjnak köszönhető. A sajtótájékoztatót
Klinghammer István
, az Emberi Erőforrások Minisztériumának felsőoktatásért felelős helyettes államtitkára nyitotta meg.
Portfóliónk minőségi tartalmat jelent minden olvasó számára. Egyedülálló elérést, országos lefedettséget és változatos megjelenési lehetőséget biztosít. Folyamatosan keressük az új irányokat és fejlődési lehetőségeket. Ez jövőnk záloga.